@book{publication-168,
  year = {1996},
  publisher = {Publicacions de l´Abadia de Montserrat},
  isbn = {84-7826-730-1},
  series = {Biblioteca Abat Oliba, Band 172},
  address = {Barcelona},
  title = {Actes del desè Col.loqui Internacional de Llengua i Literatura Catalanes: Frankfurt am Main, 18-25 de setembre de 1994; Volum III},
  editor = {Axel Schönberger and Tilbert Dídac Stegmann},
  note = {Dritter Band der Akten des Internationalen Katalanistentages 1994.},
  abstract = {Discurs del President de l’AILLC, Giuseppe Tavani, en l’acte de clausura del Coŀloqui
Senyores, senyors, amigues i amics,
després d’una setmana de treball intens, però també de diversions, de dinars i de sopars, de xerrades, discussions, passejades, excursions, visites a la ciutat i als seus museus magnífics; després d’haver gaudit, durant una setmana, de la simpàtica i amable hospitalitat d’aquesta ciutat i de la seva Universitat i d’haver viscut en la dimensió sempre agradable de la convivència amb persones amigues amb les quals tenim moltes coses en comú, i principalment l’interès per l’estudi científic de la llengua i la literatura catalanes; després d’haver escoltat totes les conferències i les ponències i també les comunicacions a les quals la falta del do de l’ubiqüitat ens hagi permès d’assistir; després d’haver celebrat la nostra assemblea general i haver renovat els càrrecs perquè a la Junta de Govern hi participin forces i experiències inèdites; després de tot això ha arribat el moment de saludar-nos afirmant solemnement que ens trobarem tots, una vegada més, al proper Coŀloqui, que es realitzarà novament als Països Catalans.
     Com els precedents, aquest desè Coŀloqui ha estat un moment clau en la vida de la nostra Associació, perquè ens ha donat la possibilitat de verificar la vitalitat dels estudis de catalanística pertot arreu, i principalment —com és natural— als Països Catalans. L’aportació de tots vosaltres ha estat com sempre l’element fonamental per a l’èxit de la nostra trobada: els joves, la participació dels quals és imprescindible perquè els nostres estudis es beneficiïn de nova saba, ens han donat una lliçó de serietat i de maduresa molt important; i els mestres han compartit amb nosaltres llurs coneixements i llurs reflexions, com sempre estimulants i profitoses. Les discussions, els debats que han acompanyat les taules rodones, el bescanvi d’opinions i d’experiències que ha marcat la nostra convivència al llarg de la setmana que es conclou aquest vespre i que tindrà, però, encara un prolongament demà, han estat com sempre molt útils. I tot això contribueix a confirmar-nos que tots junts hem fet un bon treball, i hem donat un testimoni més de la vitalitat d’una cultura que els «altres» es neguen a reconèixer: ens emportem, com sempre, el convenciment d’haver acomplert una tasca important, però també l’alegria d’haver retrobat vells amics i d’haver-ne guanyat de nous.
     Els resultats d’aquest desè Coŀloqui són bons, i ens n’adonarem encara més quan en sortiran les actes i tindrem la possibilitat de llegir i meditar amb més concentració allò que ara només hem escoltat. L’organització del Coŀloqui, d’un Coŀloqui de les dimensions d’aquest, implica un esforç notable: i com que les coses humanes no són mai perfectes, també en aquesta setmana pot haver-hi hagut falles —poques i d’incidència molt limitada— des del punt de vista logístic: els qui hem tingut la sort i el privilegi d’organitzar una de les nostres trobades sabem per experiència que sempre hi ha l’imprevist i l’imprevisible i que, malgrat totes les precaucions que hom pugui prendre, hi ha sempre un marge d’imponderabilitat. I tanmateix, em sembla lícit afirmar que tot ha funcionat gairebé perfectament, gràcies als esforços i a la dedicació de Tilbert Dídac Stegmann, Axel Schönberger i tots els altres amics que han coŀlaborat a l’organització. I aquests resultats són bons també perquè cadascú de nosaltres ha intentat de fer la seva part, la que pot i sap fer, la que tothom anirà fent també entre aquest Coŀloqui i el proper, que, com va decidir l’Assemblea, se celebrarà a la Ciutat de Mallorca el 1997.
     Gràcies una vegada més a tots vosaltres per haver vingut, per haver donat la vostra aportació, per haver participat.
     Us desitjo a tots un bon retorn. I a reveure a Mallorca.

Resolució aprovada per l’Assemblea de l’AILLC
Segons la disposició del 2 de desembre de 1977 del Ministeri d’Educació de Baden-Württemberg que regula l’examen per a la docència als instituts d’ensenyament mitjà (Gymnasien), es preveu la possibilitat d’examinar-se de català com a assignatura addicional (Erweiterungsprüfung für zusätzliche Fächer).
     Per raons merament organitzatives, els candidats de català veuen denegades llurs soŀlicituds per a prendre part en aquest examen.
     És per això que l’Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes, reunida en assemblea, acorda per unanimitat d’instar el Ministeri d’Educació de Baden-Württemberg perquè remogui aquestes traves organitzatives i els candidats puguin fer l’examen.
Frankfurt am Main, 23 de setembre de 1994

===

Índex
Corrents actuals de la lingüística
1 Conferència plenària de clausura
Germà Colón Domènech (Universitat de Basilea):
Reflexions sobre contrasts valenciano-principatins: 7
2 Ponències
Antoni Maria Badia i Margarit (Universitat de Barcelona):
Els Coŀloquis de Català i la lingüística: balanç d’un quart de segle: 23
Helmut Lüdtke (Universitat de Kiel):
Entre llatí i romànic: amb especial consideració del català: 57
Manuel Pérez Saldanya (Universitat de València):
Gramaticalització i reanàlisi: el cas del perfet perifràstic català: 71
3 Comunicacions
Jordi Ginebra (Universitat Rovira i Virgili de Tarragona):
Algunes reflexions sobre l’objecte, mètodes i possibilitats de l’estudi de la història de la lingüística catalana: 111
Aina Torrent-Lenzen (Aquisgrà):
Una nova directriu dins la recepció de l’obra de Pompeu Fabra: 127
Salvador Oliva (Universitat de Girona):
El sintagma fonològic: interaccions entre eurítmia i sintaxi: 141
Esteve Clua i Julve (Universitat Pompeu Fabra de Barcelona):
Les preposicions febles a i en en els complements locatius i direccionals: justificacions des de la fonologia generativa no lineal: 157
Maria-Rosa Lloret (Universitat de Barcelona):
Dissimilació de sonants i representació autosegmental: 169
Teresa Cabré i Monné (Universitat Autònoma de Barcelona):
Fenòmens lingüístics dependents de l’estructura prosòdica: 185
Jordi Colomina i Castanyer (Universitat d’Alacant):
La simplificació dels grups consonàntics finals en català: 195
Jesús Jiménez Martínez (Universitat de València):
Aproximació als grups de consonants en posició final de mot en català des de la Teoria de Optimitat: 225
Josep Maria Castellà i Lidon (Universitat Pompeu Fabra de Barcelona):
Per una descripció de la llengua oral: els discursos orals no coŀloquials: 259
Joan-Antoni Mesquida i Cantallops (Universitat de les Illes Balears):
Actualitat dels estudis sobre el llenguatge científic del català: 275
Lídia Pons i Griera (Universitat de Barcelona):
Els recursos lingüístics en el missatge publicitari: 297
Toni Badia (Universitat Pompeu Fabra de Barcelona):
La lingüística computacional i la descripció del català: 307
Mercè Lorente Casafont (Universitat Pompeu Fabra):
La teoria de l’estructura argumental i la representació del lèxic: 323
Josep Vicenç Calatayud Cuenca (Universitat de València):
L’experiència espacial del cos en les unitats fraseològiques catalanes: més enllà de la imatge creativa: 337
Vicent Salvador (Universitat de València):
Fraseologia del «com»: 355
Pelegrí Sancho Cremades (Universitat de València):
Aproximació sintàctico-pragmàtica a les question-tags en català: 397
Abelard Saragossà Alba (Universitat de València):
Una introducció al concepte «pronom»: 409
Júlia Todolí (Universitat de València):
Doblament i represa pronominal en català: 441
Apèndix
Discurs del President de l’AILLC, Giuseppe Tavani, en l’acte de clausura del Coŀloqui: 467
Resolució aprovada per l’Assemblea de l’AILLC: 469
},
  keywords = {Katalanistik,Sprachwissenschaft,Katalanisch,Lateinisch},
}
